Hei, folkens. Jeg er Bill Nye.
Dere husker meg kanskje fra The Science Guy.
Jeg er tilbake for å snakke om vitenskap med nytt program og ny lab.
Elsker å se på Netflix -
- på de elektriske internettmaskinene ungdommen bruker.
Jeg har noen nye venner.
Flinke korrespondenter som har reist verden rundt for å gi oss gode historier.
Dere har sikkert gjettet at dette er et voksenprogram.
For de voksne barna rundt om i verden.
Vi skal ta opp det viktige, og kanskje også kontroversielle -
- fra et vitenskapelig ståsted.
Vi skal ha det gøy mens vi gjør det. Jeg vet det.
Mye er endret. Men én ting er ikke det.
Vitenskapelig metode.
Hvordan vi vet det vi vet. Det er fortsatt mye vi ikke vet.
Nysgjerrighet er noe menneskelig. Det er det som driver oss.
Oppdagergleden. Det er vitenskapens kjerne.
- Er dere med meg? - Ja.
- Gleder dere dere? - Ja.
Vi setter i gang.
For vi er sammen om dette.
Hvis vi tenker og samarbeider, kommer bra ting til å skje.
La oss komme i gang.
Bill, Bill, Bill!
Så...
Når jeg holder rundt termometerets boble -
- utvider det flytende metallet seg.
Det gjør ting når de blir varme. Og når de utvider seg, -
- klatrer væsken oppover i termometeret på samme måte som -
- når varme tilføres væsken og den klatrer oppover i det mye større røret.
La meg fortelle dere noe.
Jordas hav er et termometer i planetstørrelse.
Når det blir litt varmere, utvider det seg og blir litt større.
Det betyr flom i Miami, Pensacola, Galveston. Det er byer i USA.
Portsmouth.
Eksotiske steder som Norfolk, Virginia -
- kommer til å ha masse vann på gulvet hele tiden.
Folk kommer til å dra.
Hvor skal de dra? Hva skal de gjøre?
Vi må se på dette problemet, folkens.
Det er ikke magi. Det er vitenskap.
Hva synes dere?
Hvorfor fortsetter vi å skade jordas miljø og skape klimaendringer?
Kanskje vi ikke setter pris på de utrolige tingene vi mister.
Men som rapperen Desiigner fant ut -
- med litt hjelp fra vår korrespondent Karlie Kloss, kommer vi til å gjøre det.
Bare dem.
SJOKOLADE
- Hva i...? Karlie. - Det er klimaendringer, D.
Regionene der man dyrker kakao blir snart for varme. Det blir lite sjokolade.
Søren. Sjokoladen min.
Helt enig. Jeg må ha sjokoladekjeks.
Men det er nok av svarte gelébønner.
Hva? Nei.
Her er greia. Økende vanntemperatur, overfiske -
- og forsuring av havet ødelegger alle fiskeressursene.
- All fisken? - All fisken.
- Det er forferdelig. - Svart gelébønne?
Desiigner?
Høyere temperatur, lange tørkeperioder avbrutt av ekstrem nedbør, -
- mer motstandsdyktige skadedyr og plantesykdommer -
- har redusert kafferessursene drastisk de siste årene.
Det er greit.
Beklager, panda, ikke noe kaffe, men vi har i alle fall vennskapet vårt.
Lei for det.
Klimaendringene truer Kinas bambus, som er det eneste pandaer spiser.
- Jeg vet det. - Takk.
Beklager.
Hør her, folkens. Verden blir varmere -
- på grunn av oss.
Trodde dere at jeg skulle ha et nytt program og ikke snakke om klimaendringer?
Gi dere nå.
Vi har hatt verdenskriger, pandemier, -
- og til og med reality-TV.
Men global oppvarming og klimaendringer er mye verre.
For å sitere min kollega Jay-Z...
Det er ikke ett problem, det er 99 problemer.
Og alle er -
- vanskelige.
Nesten alle fabrikker, biler, tog, fly og kraftverk -
- drives med drivstoff laget av eldgamle levende ting.
Kull, olje og naturgass. Og de inneholder karbon.
Når de brennes, skaper de karbondioksid, -
- som kjemikere som dere kaller CO2.
Karbondioksid har en bemerkelsesverdig egenskap.
Når lys fra sola passerer jordas atmosfære, -
- går den rett forbi CO2-molekylene.
Når sollyset når bakken, varmer det opp jorda, havet og plantene.
Og noe av varmen -
- går rett opp igjen til verdensrommet som varmeenergi.
Dere har sikkert hørt at vi kaller CO2 for en drivhusgass.
Det er ikke noe perfekt klengenavn, men uttrykket stammer fra dette.
Når jeg peker et lite og fornøyd infrarødt kamera -
- på hånda mi, lyser hånda mi med infrarødt lys.
Men se hva som skjer når jeg dypper den -
- ned i dette glassakvariet.
Oi, kompis.
Det er som om fingrene mine er kappet av.
Det viser seg at glass blokkerer infrarødt lys.
Det er en av måtene drivhus fungerer på. Glasset slipper lyset gjennom, -
- men hindrer mye av varmen, det infrarøde, i å forsvinne.
Karbondioksidet i atmosfæren gjør det samme.
Men, Bill, vi har ingen svær glasskuppel over jorda.
Jeg vet det. Ok.
Men det er en svær gasskuppel. En svær gasskuppel, ok?
Glasskuppel, gasskuppel. Er dere med?
Fordi CO2 oppfører seg som glass, -
- har klengenavnet drivhusgass blitt værende.
Og varmen beholdes i atmosfæren.
Planeten vår har alltid blitt varmet opp av det vi kaller drivhuseffekten.
Men så langt tilbake som vi kan måle, har den aldri blitt så varm så fort.
Det er frekvensen. Det er problemet.
Den gjør jorda -
- varm og fæl.
Polarisen smelter.
CO2 i havet gjør havet surt.
Livet i havet dør.
Det varme havet utvider seg, så havnivået stiger.
Mer varme i lufta betyr mer energi, -
- mer uvær, mer tørke, mer brann og mer flom.
Det suger.
Jeg garanterer dere at 2010-2020 vil være det varmeste tiåret noensinne, -
- og ikke bare fordi jeg er på TV igjen.
Steder rundt om i verden blir allerede påvirket.
Jeg mener det.
Så -
- vi sendte Karlie Kloss til Venezia i Italia, -
- der ingeniører er i fronlinjen i en kamp mot det stigende vannet.
I over tusen år -
- har Venezia vært kjent i hele verden som en vannby.
Men i en tidsalder med global oppvarming har vannet blitt et stort problem.
Det er flom hvert år.
Femti-seksti centimeter, selv mer.
Det er et bad der.
- På grunn av høyvannet. - Er det slik dere beskytter bøkene?
Ja. Og vi har omtrent ti bad.
- Ti badekar? - Ja.
Vannet gir seg ikke. Det bare kommer og kommer.
KOSTYMEBUTIKK
Se.
Ser du?
Vi må reparere skaden saltet gjør.
Venezia er bygget på vannet.
Dessverre er det et av de store problemene Venezia har.
Tidevannet her stiger faktisk to ganger om dagen.
En del av den naturlige strømmen -
- fra havet til lagunen som byen er bygget på.
Planeten har blitt varmere. Da har tidevannet blitt høyere.
Det øker faren for flom når det er uvær.
Her kommer Prosjekt MOSE inn.
ARKITEKT
Venezias svar på høyere tidevann, byens hovedforsvar mot ødeleggelse.
Selve ideen er nokså enkel.
- Det handler om oppdrift? - Ja.
INGENIØR
Vi har porter nede på bunnen...
78 UAVHENGIGE PORTER
og hvis vi må, blåser vi inn luft.
LØSNING
De vipper opp til overflaten, så de beskytter lagunen fra høyvannet.
Systemet er laget -
- for å holde tilbake høyvann på opp til tre meter.
Vi fikk sett nøyere på noen av de massive portene -
- idet de kom til havna for å bli installert.
Det er en delikat situasjon, som du kanskje forstår.
Etter tre tiår med planlegging -
- er konstruksjonen av MOSE nå inne i sitt siste stadium.
Systemet er ferdig implementert i 2018.
- Vær forsiktig, Karlie. - Ok.
Når den installeres, er den full av vann, og luft går inn i det røde røret...
- Gjennom det røde røret. - Dette.
For å heve den til overflaten.
Det er et svært enkelt konsept, men det er faktisk -
- ganske imponerende.
For å bekjempe det menneskeskapte problemet global oppvarming, -
- har venezianerne kommet på en unik, menneskeskapt løsning.
Vår fremtid avhenger av dette.
Det er ingen enkel oppgave.
Alles øyne er på byen og MOSE-prosjektet -
- i håp om at vitenskapen kan beskytte innbyggerne, -
- bevare historisk skjønnhet, -
- og gå foran med et eksempel for kystbyer rundt om i verden.
- Bra jobbet. - Takk.
- Bra jobbet. - Ja.
- Hvor mye koster denne greia? - Ja.
Prosjektet koster 5,5 milliarder euro.
KORRESPONDENT
Hvor mange dollar?
- Massevis. - Du får regne om.
Det er som... hull i båter, og de blåser ut vannet.
De har bygget et komplisert system av sluser, slik at -
- båter fortsatt kan passere under høyvann.
Og når jeg snakker om tidevann, er det ikke snakk om en tomme.
Værmønstrene endrer seg og vannet havner andre steder.
Det er snakk om tre meter vann.
- Stiger... Kommer inn... - Tre meter til toppen av -
- laboratoriets flotte projiserte dør.
Over første etasje på forretninger, boliger og restauranter...
- Som har vært der i 500 år. - De har vært der i 1000 år.
- Tusen år? - Ja.
Og alle greiene... Disse flyteenhetene -
- er noe sånt som 50-60... 20 meter?
Hver bit er på om lag 20 meter. Og det er om lag 15-20 biter i hver port.
Det er tre porter.
Vet de når tidevannet blir høyt?
De vet når det blir høyt.
Alle i Venezia har en app som de sjekker hver dag.
Man sjekker hvordan været blir og hvor høyt tidevann det blir.
Hvis tidevannet når en viss høyde, må man beskytte dørene sine.
Ellers siger vannet inn. Du så butikkeierne.
Varene blir skadd. Det er virkelig...
Har de sandsekker klare?
De har sandsekker klare. De har metall, -
- metallstykker som glir inn foran dørene og beskytter mot vann.
Én ting til. Det er sikkert på italiensk, -
- men hva står MOSE for?
Det er et akronym.
Men referansen er til Moses som skilte Rødehavet.
Det er verdens mest katolske sted, så de har bibelreferanser.
- Skikkelig kult. - Ja, håper det fungerer.
- Det gjør vi alle. - Vi krysser fingrene.
Karlie Kloss, damer og herrer. Takk skal du ha.
Vet dere hva?
Jeg trenger et øyeblikk.
Fortell dem hva du mener, Bill.
Jeg er fra USA.
Jeg studerte ingeniørfag i USA, jeg fikk ingeniørlisens i USA, -
- jeg har jobbet i selskaper i USA, ikke bare på TV, men som ingeniør.
Jeg forventer at USA er verdensledende -
- når det gjelder problemer som klimaendringer.
Men er USA verdensleder? Nei.
Hvorfor?
Fordi fornekterne, -
- klimaendringsfornekterne har vært så vellykkede.
De har klart å selge inn at en vitenskapelig usikkerhet -
- på om lag pluss-minus to-tre prosent -
- er det samme som pluss-minus 100 prosent.
Tvil om hele greia. Det er... Det er bare feil.
Og det holder alle tilbake.
Det eneste USA eksporterer, er kultur.
Sto vi for en kultur som sa: "Klimaendringer er alvorlig.
Vi må jobbe med dette. Fornybar energi, rent vann til alle -
- og tilgang til elektronisk informasjon for alle i verden", så gjorde vi noe.
Hør her.
Ikke kom til meg og si at vi ikke klarer det.
Mor og far opplevde 2. verdenskrig.
De sa ikke: "Vet du hva jeg skal gjøre i midten av 20-årene?
Jeg skal være en del av den største..." Nei! De var bare der, -
- hadde et verdensomspennende problem de løste på fem år.
Så dette klarer vi, folkens. La oss sette i gang.
Beklager. Nå går det bra. Jeg... trengte bare et øyeblikk.
Uansett hvor vi bor, er første skritt i å bekjempe klimaendringer -
- å begrense bruken av fossilt brensel. Ønsk mitt fornemme panel velkommen.
Flott å ha dere her.
Dr. Mark Jacobson er sivilingeniør. Richard Martin er journalist og forfatter -
- av Coal Wars and the Future of Energy In the Fate of the Planet.
Du har også skrevet om thorium.
Taryn O'Neill er forfatter og medgrunnlegger av en interesseorganisasjon
- ved navn Scirens. Ikke sant? - Ja.
- Sier man "Scirens"? - Noen, men det heter "Scirens".
- Som i vitenskap. - Ja, skjermsirener for vitenskap.
Ja, folkens.
Dr. Jacobson, vi har møttes før.
- Ja. - Mark.
- Ja. - Jeg kaller ham Mark.
Du har en visjon. En kul visjon.
- Ikke sant? - Ja.
Fortell.
Tanken er å forandre energiinfrastrukturen...
PROFESSOR I SOSIAL-OG MILJØVITENSKAP
i delstater og land til 100 prosent fornybar energi for alle formål. Umulig.
Mange mener at det er umulig.
Men det er faktisk både teknologisk og økonomisk mulig.
Hovedhindrene er sosiale og politiske.
Du mener at vi har teknologi til å bare bruke fornybar energi?
Ja, vi har teknologien, og det er rimelig nok -
- til at man kan gi hele verden ren og fornybar energi -
- og ha stabil strøm, skape jobber og stabilisere prisen på energi.
Før du angriper ham, Richard... Er du enig med ham?
Enig i at det er en vakker, men utopisk visjon...
FORFATTER
og vi må leve i den virkelige verden.
Og i den virkelige verden blir å oppnå 100 prosent -
- med vind, sol og andre former for fornybar energi...
- Geotermisk. - Veldig vanskelig.
Vi har ikke tid til å komme forbi de sosiale og politiske -
- hindrene som Mark snakker om.
Hva er alternativet?
Alternativet er kjernekraft. Vi har allerede en trygg og ren -
- kilde til null-karbonenergi, -
- og den står allerede for en femtedel av landets elektrisitet,
- men vi stenger kjernekraftverkene. - Her er problemet for meg, en vanlig fyr.
Hvorfor...? På en måte vanlig.
Hvorfor skal vi lage flere kjernekraftverk når
B, ingen vil ha dem, -
- og A, vi sannsynligvis ikke trenger dem? Er det et sant eller falsk faktum?
Det er en spøk. Falske faktum er en spøk.
Nei, det er sant. Vi trenger dem ikke.
Og B, mitt punkt B, -
- er at det er umulig å løse global oppvarming med kjernekraft, -
- og jeg skal forklare hvorfor.
For å unngå en oppvarming på én og en halv grad celsius, -
- som er det de fleste er ute etter,
- eller to grader celsius... - For hele verden.
For hele verden i gjennomsnitt... For å gjøre det, må vi eliminere
80 prosent av alt fossilt brensel og
- biobrenselutslipp... - Målet er vel 100 prosent?
Men innen 2030 må vi eliminere 80 prosent...
2030? Det er jo i neste uke!
Ja, om 14 år, og med 100 prosent innen 2050.
Hvis man kan eliminere 80 % innen 2030 og 100 % innen 2050, -
- kan man unngå eller kanskje så vidt unngå én og en halv grads oppvarming.
Men for å få ett kjernekraftverk -
- planlagt, godkjent, bygningsgodkjent og til slutt bygget, -
- tar det mellom ti og 19 år.
Vi trenger 15 000 av dem i hele verden for å drive hele verden med kjernekraft.
Mitt andre problem, sivilist som jeg er, er at ingen vil ha dem.
Ingen vil egentlig ha kjernekraftverk.
Jeg har vært i Johannesburg og Olympia i Washington i USA, -
- og det står kjøletårn midt i byen.
De ble stengt før de ble bygget fordi ingen vil ha dem der.
Så her er mitt spørsmål, Mark.
Det viktigste, ikke så teknisk, er grunnbelastning.
MINSTEBELASTNINGEN PÅ ET STRØMNETT OVER 24 T.
Jeg har solcellepaneler i Studio City i California, -
- og til dere som ser på rundt om i verden: Det er midt i The Valley.
Så jeg har solcellepaneler, -
- og strømregningen min er 10 dollar annenhver måned.
Det er kult.
Men sola skinner ikke på natten, og i november, desember og januar -
- lager jeg mindre strøm enn jeg bruker. Så hva med lagring?
Hva med å skaffe strøm når sola ikke skinner og vinden ikke blåser?
Nettopp.
For det første kan man lagre solenergi.
Det finnes... La oss kalle det konsentrert solenergi, -
- der man fokuserer lys mot et speil.
Mange anlegg har det. Konsentrerte solanlegg har lagring.
Man lagrer varme, og når man trenger strøm, -
- bruker man varmen til å varme opp vann...
En vanlig dampturbin.
- Det gjør en fisjonsreaktor... - Bruker varme til å drive en turbin.
Men også eksisterende vannkraftverk -
- kan slås av og på som en kran for å skape strøm.
- En svær kran? - En svær kran.
For å skape strøm etter behov.
Man har det som kalles pumpevannkraft-lager -
- når man har for mye strøm, for eksempel ved for mye vind om natten.
Man kan pumpe vann opp et fjell, og når man trenger strøm, -
- tømmer man vannet ned fjellet for å drive turbinen.
Jeg har vært en del sammen med dr. Jacobson, -
- og nøkkelen her fins i en analyse du har gjort, om jeg forstår riktig.
Bill som kommer med ideer.
Du har gjort en skikkelig analyse i et spesialforetak?
Ja, vi så på strømanlegg i hver av de 50 delstatene, -
- og nå er vi ferdige med 139 land i verden. For de 48 sammenhengende delstatene -
- gjorde vi en studie der vi så på om vi kunne holde nettet stabilt i 2050.
Alle de varierende fornybare ressursene i 30 sekunder i seks år i hele USA -
- sammenlignet med kravet, som også varierer, -
- og brukte lavkostnadslagring ikke bare for strøm, men også varme.
I vann, is og stein. Man kan lagre varme i stein, -
- man kan lagre varme i vann, kulde i is...
- En enorm ingeniøroppgave. - Dette er eksisterende teknologi, -
- og vi klarte å holde nettet stabilt i 30 sekunder i seks år -
- med 100 prosent ren og fornybar energi.
Det har du fått til. Taryn.
- Så... - Taryn.
Taryn.
Vi som ikke er forskere sier: "Vi vil forandre ting. Vi vil gjøre noe."
Hva er de første skrittene vi kan ta for å oppnå denne fremtiden?
Skal vi snakke med kongressmedlemmer? Gjøre endringer hjemme?
VERT, SCIRENS PODCAST
Hva kan vi som ikke er forskere eller ingeniører gjøre?
Vi vil ha det sånn, -
- men vet ikke hvordan og vil ikke kvitte oss med bilen.
- Jeg prøver å være realistisk. - Stem.
Hvis du... Hvis du ikke vil stemme...
Vil du ikke stemme, kan du holde munn -
- og la oss som er interessert delta.
- I fremtiden. - Kom igjen.
For å svare på Taryns spørsmål... Det første skrittet er å bli bevisst.
I lang tid har vi slått på bryteren uten å tenke på hvor det kommer fra.
Det som har skjedd med mat -
- med kortreist mat, er at folk skjønner hvor maten kommer fra.
Det samme skjer med strøm.
"Å, jeg får strøm fra et kullkraftverk. Hvorfor må jeg det?"
Folk vil ha et valg i hvor energien kommer fra, -
- og det vil komme endringer som vil muliggjøre dette.
Verden får store problemer om vi ikke gjør noe nå.
Alle som bor langs kysten...
Alle som liker å spise og puste.
Mange av vennene mine gjør det, -
- så alternativet er... Det minner om 2. verdenskrig, -
- for foreldrene mine opplevde det.
Jeg hørte så godt jeg kunne på historiene. De hadde et problem.
Et verdensomspennende problem. De løste det fordi de måtte.
Kommer vi til et punkt? Ja.
Et punkt der vi kommer til å løse det?
2. verdenskrig er ikke lenge siden.
Rett foran deg. Det var ødeleggelse.
Vi ser det samme over mye lenger tid.
Vi tenker på ting som regnskapskvartaler og år.
- Vi tenker ikke i stor skala. - Inntjeningsrapporter.
Unnskyld?
Vi tenker ikke i så stor skala som vitenskapen lærer oss.
Hva den lærer oss. Jeg tror at vi må endre dialogen.
Vi har jo dystopisk sci-fi, der vi får vite fæle ting som kan skje.
Men hva om vi skaper et mer positivt
- bilde av en fremtid... - Vi burde lagd et program om det.
Vi lager et program om det.
Takk, folkens. Dette var flott. En applaus for panelet.
Vi klarer det. Kom igjen.
Takk, alle sammen.
NØYTRALT
BILL + KARLIE FORKLARER
- Kan du hjelpe meg? - Gjerne.
HAVFORSURING
- Fin sløyfe. Stilig. - Takk skal du ha.
Hvor kjøper man sånt? Jeg har en laboratoriefrakk til deg.
- Takk. Jeg kjenner en fyr, vet du. - Sier du det? Ganske stilig.
Jeg tror det kommer til å slå an i Paris.
Louis Pasteur og så videre.
Nei, han er viktig.
Vi har en liten demonstrasjon rundt klimaendringer.
Og fordi jeg vil være -
- opptatt med å puste -
- trenger jeg din hjelp.
- Det er derfor jeg er her. - Du vet hva du skal gjøre.
Karbondioksidet i Bills pust vil skape karbonsyre i vannflasken.
Et kjemikalie i vannet vil endre farge.
Når CO2 i lufta blander seg med verdenshavene, -
- blir havene surere.
Det ødelegger havets økosystem og dreper ting.
Bra jobbet. Vel blåst.
Fin sløyfe.
Takk skal du ha.
Her forventer dere vel at jeg skal ha en inspirerende tale
Om hvordan klimaendringene er vår tids utfordring, -
- om at vi må bruke mindre fossilt brensel og mer fornybar energi.
Om hvordan hele økosystemer dør, og hvordan stigende havnivåer -
- vil skape enorme utfordringer for oss. Vi har brukt tiår på å advare dere.
Klimaendringer er et problem.
Folk som jeg er på TV hver dag for å snakke om dette problemet.
Vi har besøkt selskaper,
Dere holder aldri munn om det.
Hvem...? Hvem sa det?
Det var meg, Bill.
- Hvordan får vi deg til å klappe igjen? - Det er Zach Braff.
SKUESPILLER OG KOMIKER
- Du vet... - Håper det. Det er hans undertøy.
Godt å vite, og det er et godt spørsmål.
Jeg skulle gjerne holdt munn. Ingen liker å snakke om klimaendringer.
Kan jeg gjøre noe? Kanskje komme opp på scenen og hjelpe deg holde munn?
Ja, det er deprimerende. Det er skremmende.
Så bra, Zach. Veldig bra.
For jeg er lei av å fortelle folk om at byene våre står i fare.
Og jeg hater å høre om hvor mye verre uvær vi vil få.
Og tror dere at jeg vil snakke om korallrev som dør? Jeg hater det.
Jeg vil snakke om baseball eller film. Eller de bestselgende bøkene mine.
Jeg bruker lydboken for å sovne hver eneste kveld.
Så... Så omtenksomt.
- Hold munn. - Jeg vil gjerne.
Det er riktig ånd.
Jeg holder munn om klimaendringer når alle bruker fornybare energikilder.
Når vi slutter å velge vitenskapsfiendtlige politikere.
Alle sammen...
Er alle her klare for å holde munn om klimaendringer?
Gjenta etter oss.
Vi vil holde munn om klimaendringer.
Hvis vi gjør noe med problemet.
Hvis vi endelig gjør noe med dette problemet.
Så la oss ta det på alvor.
Slutt å bare snakke om det, og gjør noe med klimaendringene.
Da skal vi holde munn.
- Kanskje. - Kanskje. Sannsynligvis ikke.
- Takk, folkens. - Takk.
Zach Braff.
Vel blåst, Zach.
Vel blåst.
Glad i dere.
Kom igjen, Zach.
Redd verden, Bill.
Tekst: John Friberg